Pécsi Tudományegyetem
Pollack Mihály Műszaki Kar	
Villamosmérnöki Szak

A tantárgy címe	Nyilvántartási kódja	
DIGITÁLIS TECHNIKA I.	VHNB181	
Ellenőrzés típusa	Félév
	 Előfeltétel	
	ősz	tavasz		
vizsga	X			
Tantárgy felelős tanszék	Felelős oktató	
Automatizálási Tanszék	Megyeri Péter	
A tantárgy heti tanóra száma	Kredit	
Előadás
2	Gyakorlat
2	Labor
0	
4	
A tárgy oktatásának célja	
A tantárgy megismerteti a hallgatókat a digitális technika elméleti, áramköri és alkalmazástechnikai megoldása-ival, valamint a digitális technika elemi és összetett kombinációs és szekvenciális hálózatainak tervezésével, a-zok gyakorlati felhasználásával és kapcsolódásaival más szakterületekhez.	
A foglalkozáson való részvétel követelményei és a távolmaradás pótlása	
A foglalkozásokon való részvétellel kapcsolatban a TVSZ. 45.§. 2. bekezdése, a megengedett hiányzások mér-tékére vonatkozóan pedig a TVSZ 45. §. -a, valamint a 9. sz. melléklet 3. §. (a) pontja az irányadó. Ennek meg-felelően a hiányzás mértéke nem haladhatja meg a tantárgy során megtartott órák 30% -át. A foglalkozásokról történő távolmaradás nem pótolható.	
Igazolás módja	
Foglakozások:
A hiányzás igazolása a tantárgyfelelős oktatónál szóban, a hiányzást követő legközelebbi foglalkozáson, az igazolás bemutatásával történik.	Vizsga:
A TVSZ 49. § (6). bekezdésének a-lapján igazolás nem szükséges.	
Félévközi ellenőrzések:	
A félévközi ellenőrzés tekintetében pedig a TVSZ 40. § (3). bekezdése és 47. § -a az irányadó.	
Témaköre:	Időpontja:	Pótlása és javítása:	
1-6. hét előadásának és gyakorlatának anyaga	7. hét	Az utolsó héten pót zárthelyi megírásával, kü-lön egyeztetett, órarenden kívüli időpontban. Javítás esetén az eredmény a javító és a javí-tott zárthelyik számtani átlagából képződik.	
7-13. hét előadásának és gyakorlatának anyaga	14. hét		

Egyéni munkával megoldható feladatok	
Típusa:
	Kritériuma:
	
Kritériumkövetelmények és teljesítésük határideje	
Az aláírás megszerzésének feltételei:
-	a foglakozásokról történő hiányzások mértéke nem haladhatja meg a TVSZ 45., valamint a 9. sz. mel-léklet 3. § -ban előírtakat!
-	a félévközi teljesítmény (a zárthelyik eredményének egyszerű számtani átlaga) legalább elégséges le-gyen!
Amennyiben a félévközi teljesítmény legalább az elégséges átlagot el nem éri, -úgy az a TVSZ 50. § (2). bekezdésének értelmében- a félévközi teljesítmény pótlására a hallgatónak a vizsgaidőszak első két heté-ben van lehetősége. Egyéb teljesítésekre vonatkozóan a TVSZ 9.sz. Melléklet 4. § -a valamint az 50.§ (2). be-kezdése irányadó. 	
Az érdemjegy kialakításának módja vizsgakövetelmények	
A tantárgyból a vizsga írásbeli jellegű. A vizsgán elvárt teljesítmény legalább 50%. Az érdemjegy kialakítása a félévközi teljesítmény és a vizsgán elért eredmények egyszerű számtani átlaga. A félévközi tel-jesítményt a két zárthelyi egyszerű számtani átlaga adja.	>= 50%	elégséges	
	>= 62,5%	közepes	
	>= 75%	jó	
	>= 87,5%	jeles	
Pótlási lehetőség	
Az igazoltan hiányzók a meg nem írt dolgozatokat a tantárgy felelős oktatójával külön egyeztetett, órarenden kívüli időpontban pótolhatják. Az elégtelen dolgozatok ugyanebben a tantárgy felelős oktatójával külön egyez-tetett, órarenden kívüli időpontban javíthatók.	
Felhasználható jegyzet, segédlet, szakirodalom	
Matijevics István: Digitális technika, PTE PMMK 2003.
Ajtonyi István: Digitális rendszerek, Miskolci Egyetemi Könyvkiadó, 2000.
Csáki-Barki: Vezérléstechnika, Tankönyvkiadó
Janovics-Tóth: A logikai tervezés módszerei, Műszaki Könyvkiadó
Tietze-Schenk: Analóg és digitális áramkörök, Műszaki Könyvkiadó, 1999.
Szittya Ottó: Digitális és analóg technika informatikusoknak, 2001.	
Felhasználható fontosabb segédeszközök	

A tantárgy tananyagának leírása	
1.	Fizikai mennyiségek-jelek közötti kapcsolat. Analóg-, digitális jelek fogalma, jellemzői. Jelfeldolgozó elemek.
2.	Logikai kapcsolat részei, az egyes funkciók megvalósítása. Logikai rendszerek csoporto-sítása, jellemzői.
3.	A digitális megoldások jellemzői, összeha-sonlítása az analóg megoldásokkal.
4.	A logikai tervezés alapjai: Boole-algebra, lo-gikai függvények fogalma, algebrai alak.
5.	Logikai függvények ábrázolása: igazságtáb-lázat, Venn-diagramm, Karnough-tábla.
6.	Logikai függvények ábrázolása: kanonikus a-lakok, minterm-, maxterm fogalma, jelentő-sége.
7.	Logikai függvények grafikus egyszerűsítése.
8.	Őszi szünet
9.	Logikai függvények numerikus egyszerűsíté-se.
10.	Elemi- és összetett kombinációs hálózatok.
11.	Szinkron és aszinkron sorrendi hálózatok.
12.	Elemi tárolók: R-S-, J-K-, D- és T flip-flopok. Szinkron-és aszinkron működésű tá-rolók.
13.	Tároló áramkörök vezérlése: élvezérelt, élek-kel vezérelt és Master-Slave flip-flopok.
14.	Sorrendi hálózatok leírási módszerei (állapot-tábla, állapotdiagramm).
15.	Kombinációs hálózatok tranziens viselkedése (hazárdok).	1.	Analóg-, digitális jelek reprezentációja, jel-lemzői. Alapfogalmak: Sávszélesség, jel/zaj viszony, digitalizálás, mintavételi tétel, min-tavételi frekvencia meghatározása, kvantálás, kódolás.
2.	Érzékelők, beavatkozó szervek feladata, jel-lemzői. Logikai döntéshozó elemek csoporto-sítása, jellegzetességei.
3.	Stabilitás, megismételhetőség, hibajavító megoldások, adatátvitel-és tárolás, adattömö-rítés, programozhatóság, adaptív algoritmu-sok.
4.	Logikai függvények algebrai egyszerűsítése. Egyszerűbb logikai függvények tervezése, egyszerűsítése.
5.	Bonyolultabb logikai függvények algebrai egyszerűsítése. Algebrai egyszerűsítés elő-nyei, hátrányai.
6.	Grafikus egyszerűsítés gyakorlása.
7.	A grafikus egyszerűsítés előnyei, hátrányai. Összehasonlítás egyéb megoldásokkal.
8.	Őszi szünet
9.	Numerikus egyszerűsítés gyakorlása.
10.	Elemi kapuáramkörök. Összetett kombináci-ós hálózatok: kódolók, dekódolók, multiple-xerek, demultiplexerek.
11.	Összetett logikai hálózatok: összeadók, arit-metikai egységek, komparátorok
12.	Aszinkron- és szinkron R-S tároló megvalósí-tása, jellemzői. D-tároló megvalósítása R-S tárolóból.
13.	Master-Slave tárolók működésének elve, Master-Slave J-K tárolók megvalósítása, jellemzői. Élvezérelt D tároló kialakítása.
14.	Sorrendi hálózatok analízise és szintézise
15.	Statikus-, dinamikus-, funkcionális hazárdok fogalma, jellemzői. Hálózatok hazárdmente-sítése.